![](/wp-content/uploads/2024/08/88-5.png)
Emmanuel Macron i Aleksandar Vučić su u travnju u Parizu razgovarali o nuklearnoj energiji, a istog mjeseca je Vlada Srbije usvojila i Memorandum o suradnji s Francuskom elektroprivredom na procjeni potencijala za razvoj nuklearnog civilnog programa. U Srbiji je, doduše, trenutno zabranjena proizvodnja nukelarne energije, ali to se lako promijeni.
Iako se nigdje eksplicitno ne spominje da je mogućnost gradnje nuklearne elektrane u Srbiji jedan od povoda za posjet francuskog predsjednika Emmanuela Macrona Beogradu u četvrtak poslijepodne, ovakav zaključak mogao bi se nametnuti zbog „pripreme terena“ posljednjih mjeseci.
Previše je događaja, dokumenata i pripremnih radnji poduzeto od proljeća da se čini nemogućim da bi tema nuklarne elektrane mogla biti zaobiđena. Dvojica predsjednika su još u aprilu u Parizu razgovarali o tome, a onda je istog mjeseca Vlada Srbije usvojila Memorandum o suradnji s Francuskom elektroprivredom na procjeni potencijala za razvoj nuklearnog civilnog programa. Tri mjeseca kasnije, Memorandum o primjeni nuklearne energije potpisalo je pet ministarstava i 20 znanstvenih institucija.
Tom prilikom premijer Miloš Vučević izjavio je da se ovime „ispravlja greška napravljena 80-ih godina prošlog stoljeća kada je država zabranila proizvodnju nuklearne energije“.
Javni poziv za preliminarnu studiju
U međuvremenu, Ministarstvo rudarstva i energetike raspisalo je i javni poziv za izradu preliminarne tehničke studije radi razmatranja mirnodopske primjene nuklearne energije u Republici Srbiji. Vrijednost ove nabavke je 14,16 milijuna dinara, rok za izradu je 12 tjedana, a prema navodima na Portalu javnih nabava, ta nabava je trenutno u statusu „pregled i ocjena“, budući da je rok za podnošenje prijava istekao 2. kolovoza.
U dokumentima koji prate ovu javnu nabavu navodi se da konzultant treba provesti studiju o različitim dostupnim tipovima nuklearne tehnologije na tržištu, broju postrojenja po svijetu, troškove po jedinici, procjenu potencijalnih partnera na projektu (mimo dobavljača tehnologije), kao i okvirnu procjenu prednosti, nedostataka i rizika.
U Ministarstvu rudarstva i energetike za Forbes Srbija kažu da je javna nabava u toku i da „ne mogu davati nikakve komentare na tu temu do završetka postupka“.
„Predmetna studija će obuhvatiti, odnosno pružiti značajnu znanstveno-istraživačku i istraživačko-razvojnu analitiku u odnosu na nuklearne tehnologije koje se danas primjenjuju u svijetu, način njihove integracije u elektroenergetske sisteme, kao i druge povezane analitičke teme, kao što su postojeći lanci opskrbe, povezani troškovi, SWAT analiza mogućnosti razvoja nuklearne energije u kontekstu elektroenergetskog sistema i potreba RS i slično“, kažu u resornom ministarstvu.
Nedavno su najavljene i izmjene postojećeg Zakona o energetici kojima će se ukinuti važeća zabrana izgradnje nuklearnih postrojenja u Srbiji iz 1989. godine.
I dok je spomenuta nabava još u toku, predstavnici države i EPS-a obilazili su polovinom ovog mjeseca institucije iz Slovačke i Češke.
Razgovori i sa slovačko-češkom kompanijom
Neslužbena saznanja Forbes Srbija su da je bilo razgovora i sa slovačko-češkom kompanijom Aspiro na temu nuklearne energije, koja bi mogla biti jedan od kandidata za realizaciju preliminarne studije. U Ministarstvu rudarstva i energetike, međutim, demantiraju da je bilo susreta s predstavnicima Aspira tokom posjete delegacije Slovačkoj i Češkoj.
Dobro upućeni izvor Forbes Srbija u zbivanja u energetici kaže da bi Aspiro mogao biti partner za izradu preliminarne studije. „Ukoliko se kao potencijalni partner za izgradnju nuklearne elektrane izabere Francuska, logično je da će i konzultant za izradu studije izvodljivosti biti iz te zemlje. Ali, ovdje je riječ samo o nekakvoj preliminarnoj studiji koja bi trebala pokazati početne parametre, u smislu tehnologije, eventualne cijene, lokacije i slično“, kaže naš sugovornik.
Ono što mu se, međutim, čini posebno spornim je činjenica da država rapisuje javni poziv i troši novac poreznih obveznika na preliminarnu studiju koja se bavi analizom nečega što je u Srbiji zabranjeno zakonom. Forbes Srbija istraživao je ima li država pravnu osnovu da preduzima te radnje, odnosno da prije ukidanja važećeg moratorija usvaja različite memorandume i raspisuje javne pozive. „Ne vidim pravni osnov da se poduzimaju radnje dok se prethodno ne ukine zabrana izgradnje“, smatra naš sugovornik.
Pravnici s kojima smo razgovarali kažu da memorandumi i radnje koje su do sada poduzete ne moraju unaprijed biti problematične. Ključno je, tvrde, da u njima ne stoji nikakva obavezujuća odluka.
„Memoradum je neobavezujući dokument, ali to što se on tako naziva ne znači automatski da sadržaj tog memoranduma ne sadrži obavezujuće odluke. Ukoliko u tim dokumentima piše da su oni samo namjera da se poduzmu neke radnje, nakon što se prethodno otklone zakonske i druge prepreke, onda bi se moglo reći da je to pravno u redu. Ali ako, s druge strane, u tim dokumentima postoji neka preuzeta obaveza, odnosno ukoliko se tvrdi da će nešto biti napravljeno, onda to može biti pravno problematično“, kaže jedan od pravnika s kojima smo razgovarali dodajući da ni državni organ, u ovom slučaju Vlada ili nadležno ministarstvo, ne bi smjeli obećavati ništa dok Skupština ne donese odluku da se ukine zabrana izgradnje.
U protivnom, ovo bi, potencijalno, moglo proizvesti nekakve pravne posljedice. Na naše pitanje da li su imali pravnu osnovu za raspisivanje javnog poziva dok je zabrana izgradnje nuklearne elektrane na snazi, u Ministarstvu energetike odgovaraju: „Sama studija, odnosno analitička podloga koju će ona pružiti, ne predstavlja tehničku dokumentaciju niti investicijski program za izgradnju nuklearnog objekta. Ovakva tehnička dokumentacija, investicijske odluke i programi bit će mogući tek nakon ukidanja moratorija na izgradnju nuklearne elektrane“.
Zanimljivo je, međutim, što u javnom pozivu stoji da se naručeni dokument službeno naziva „preliminarna tehnička studija radi razmatranja mirnodopske primjene nuklearne energije u Republici Srbiji“, dok u Ministarstvu energetike kažu da ona ne predstavlja tehničku dokumentaciju.