![](/wp-content/uploads/2016/02/krave.jpg)
Ovaj virus ne prenosi se na ljude, ali izaziva velike ekonomske štete. Ured za veterinarstvo BiH zabranio uvoz životinja i proizvoda životinjskog porijekla iz zemalja pogođenih ovom bolešću.
Ured za veterinarstvo BiH zabranio je uvoz određenih životinja i proizvoda životinjskog porijekla iz država u kojima je potvrđena bolest kvrgave kože. To se, prije svega, odnosi na živa goveda i divlje preživare, svježe meso i mesne prerađevine koje nisu termički obrađene, a porijeklom su iz Bugarske, Makedonije, Srbije i nekoliko regija Grčke.
U našoj zemlji nema zabilježenih slučajeva ove bolesti, ali realna opasnost od njene pojave postoji. Stoga je Ured za veterinarstvo BiH organizirao sastanak s nadležnim entitetskim i državnim institucijama na kojem je zaključeno da se u što kraćem periodu nabavi dijagnostički materijal koji je neophodan za rano otkrivanje bolesti.
Neškodljivo uklanjanje
Također, donesen je i zaključak da se stupi u kontakt s Upravom za veterinarstvo Srbije s ciljem razmijene podataka o načinu dijagnostičkog pretraživanja dostavljenih uzoraka. Pokrenuta je i inicijativa o hitnom formiranju kriznog štaba koji bi se, u slučaju bolesti, bavio ovom problematikom, a u narednom periodu bit će pokrenute i edukacije za veterinarske organizacije na kojima će se govoriti o načinu postupanja u slučaju pojave bolesti kvrgave kože.
Marijo Vrebac, šef Odsjeka za zaštitu životinja Federalnog ministarstva poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva, kazao je za Faktor da je bolest zbog klimatskih promjena iz Azije i Afrike u proteklim godinama, preko Grčke i Turske, došla na područje zapadnog Balkana. Bolest se širi vektorima, odnosno komarcima i drugim insektima, te indirektnim kontaktom preko kontaminirane hrane i vode.
-Važno je napomenuti da se ova bolest ne prenosi na ljude, ali da izaziva velike ekonomske štete. U slučaju njene pojave radi se neškodljivo uklanjanje svih životinja s farme i to je jedina metoda u prevenciji njenog daljeg širenja – kazao je Vrebac.
Naknada štete
Dodao je da cjepivo za bolest kvrgave kože postoji, ali da ono ima dodatne kontraindikacije, pa je upitna njegova prednost.
Prema njegovim riječima, Federalno ministarstvo poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva u okviru Programa poticaja za veterinarstvo ima stavku koja je namijenjena za naknadu štete farmerima u slučaju bolesti.
-Ta stavka nije visoka, jer se ne može predvidjeti pojava ovakvih bolesti i njihove posljedice. Ona je koncipirana na osnovu slučajeva pojave bruceloze i ostalih bolesti u kojima bi se naknada vršila. U slučaju pojave ove bolesti i ukoliko se ona pojavi u područjima u kojima je stočarstvo razvijeno morat ćemo osigurati dodatna sredstva – istakao je Vrebac.
Kako spriječiti širenje bolesti
Sprečavanje širenja bolesti kvrgave kože je veoma komplikovano i zaprašivanje protiv komaraca koji prelijeću velike udaljenosti nije preporučljivo zbog pčela koje su bitne za razvoj biljnog svijeta. Ono što se može uraditi su aktivnosti u zaštiti od komaraca kao što su ljepljive trake u štalama, UV lampe… Ipak, to je malo teže učiniti ako su životinje na slobodnoj ispaši. Međutim, u BiH goveda nisu toliko prisutna na slobodnoj ispaši i ona su glavnom u štalama tako da je moguća preventivna zaštita od komaraca.