![](/wp-content/uploads/2020/04/cats-145.jpg)
Andrew Jewell, rezidentni predstavnik Međunarodnog monetarnog fonda u Bosni i Hercegovini izjavio je da bankarski sektor u Bosni i Hercegovini igra ključnu ulogu u pomaganju da ekonomija prebrodi a na kraju i da se oporavi od krize izazvane COVID-19. Agencija za bankarstvo Federacije BiH (FBA) i Agencija za bankarstvo Republike Srpske (BARS) su najavile ciljani moratorij na otplatu kredita za fizička i pravna lica koja su kao rezultat pandemije ostala bez svojih prihoda.
MMF, kažu, snažno ohrabruje banke da nastave aktivno učestvovati u
ovim programima.
“Međutim, kako je naglasio i Izvršni odbor MMF-a, i Fond je protiv apsolutnog moratorija koji se primjenjuje na sve dužnike, bez obzira na njihovu finansijsku situaciju. Pravna i fizička lica koja su sposobna da plaćaju svoje dugove treba da nastave sa plaćanjem istih. Ovo će osigurati da banke budu u mogućnosti da pružaju nove kredite privredi. Pored toga, da bi stimulisali banke da više kreditiraju, vlasti razmišljaju o šemama kreditnih garancija gdje vlada preuzima značajan dio rizika novog kredita”, istaknuto je.
To je, kažu, pravi način da se stimuliše dodatno kreditiranje privrede uz istovremeno očuvanje funkcionisanja finansijskog sektora.
“MMF se snažno protivi svim prijedlozima kojim se diktira bankama visina kamatnih stopa koje one naplaćuju za svoje kredite. Banke se, poput drugih ekonomskih aktera, suočavaju sa neviđenim izazovima i izvjesno je da će imati gubitke u 2020. Da bi zaštitili dužnike, FBA i BARS su već zabranile bankama da povećavaju kamatne stope na preostale kredite te da naplaćuju dodatne naknade za vrijeme trajanja moratorija. Nametanje apsolutnog moratorija i propisivanje kamatne stope ispod tržišne vrijednosti bi uvećalo gubitke banaka, smanjilo njihovu likvidnost i oslabilo bankarski sistem”, naglašeno je.
Kako kaže, rizik negativnih prelijevanja u finansijski sektor je nešto što pomno prate. Globalna finansijska kriza je nastala u finansijskom sektoru i proširila se na realnu ekonomiju. Sada je situacija, dodaju, obrnuta jer kriza je pogodila realnu ekonomiju i postoji rizik širenja na finansijski sektor.
“Kroz historiju znamo da kada se tako nešto dogodi, oporavak koji slijedi nakon krize je mnogo sporiji”, istaknuto je.
Treba naglasiti da je predsjednik SBB-a Fahrudin Radončić nakon prekjučerašnjeg razgovora sa direktorom Agencije za bankarstvo FBiH Jasminom Mahmuzićem predložio da moratorij za one koji ga budu tražili bude minimalno šest mjeseci i da kamata iznosi jedan posto.
Također, Klub SBB-a u Predstavničkom domu FBiH doveo je u pitanju usvajanje Prijedloga zakona o ublažavanju negativnih ekonomskih posljedica ili kolokvijalno rečeno korona-zakona, te je to uslovio uvođenjem moratorija na kredite za sve pravne i fizičke osobe.
Nakon što je u ponedjeljak Bosni i Hercegovini odobrio 333 miliona eura hitne pomoći, MMF će sada usmjeriti svoju pažnju na pregovaranje novog, višegodišnjeg aranžmana sa vlastima.
“Nezavisnot FBA, BARS i Centralne banke BiH će biti on najveće važnosti u bilo kojem novom aranžmanu”, jasna je poruka bh. političarima poput Milorada Dodika koji je najveći zagovornik uzimanja sredstava iz Centralne banke BiH.
Inače, Vijeće ministara BiH na jučerašnjoj vanrednoj telefonskoj sjednici nije usvojilo Odluku o povlačenju sredstava Instrumenta za brzo finansiranje (RFI) od Međunarodnog monetarnog fonda (MMF).
Članovi Vijeća ministara BiH koji nisu glasali za ovu odluku su bili Bisera Turković, Dževad Mahmutović i Sifet Podžić.
U izjavi za naš portal Mahmutović je objasnio da je ministar finansija BiH Vjekoslav Bevanda odbio da se pozove na član 39. Zakona o zaduživanju, dugu i garancijama BiH uz obrazloženje da bi to razvuklo procedure.
Isto tako, navodi on, u odluci su navedeni kantoni, što, kako kaže, nije u redu, jer oni nisu subjekti međunarodnog zaduženja. I kada idu sami da se zadužuju, napominje, FBiH se za njih zaduži i vraća dug.
Izvor: Klix.ba